Základná charakteristika okresu Lučenec

- je jedným z 13 okresných miest Banskobystrického kraja

- je kultúrnym, hospodárskym strediskom Novohradu a prirodzeným

geografickým centrom južnej časti stredného Slovenska

- Na západe, severe a východe susedí so 4 okresmi Banskobystrického kraja (Veľký Krtíš, Detva, Poltár a Rimavská Sobota)

- južná hranica okresu je zároveň štátnou hranicou s Maďarskou republikou

- územie okresu Lučenec sa rozkladá na ploche 771 km2

- má viac ako 73 tisíc obyvateľov

- hustota zaľudnania v okrese je 95 obyvateľov/ km2.

Fyzicko-geografická charakteristiky okresu Lučenec

- jadro okresu leží v Lučenskej kotline

- územie sa na severe dvíha do Revúckej vrchoviny a okraja Stolických a Veporských vrchov, ktoré sú súčasťou Slovenského rudohoria, a do Ostrôžkov. Na juhovýchode zasahuje do Cerovej vrchoviny, ktorá tvorí aj prirodzenú hranicu s Maďarskou republikou.

- územím preteká rieka Ipeľ,v povodí ktorej sa nachádza najúrodnejšia pôda a vhodné podmienky pre rozvoj agroturistiky a vidieckeho turizmu

Sídelná štruktúra okresu Lučenec

- v okrese Lučenec je 55 obcí, z toho dve mestá: Lučenec a Fiľakovo

- mestu Lučenec pripadá 25. miesto v ľudnatosti Slovenska

- Fiľakovo sa počtom obyvateľov zaraďuje na 75. miesto na Slovensku

- najväčšími vidieckymi obcami sú Divín a Lovinobaňa s počtom obyvateľov nad 2000

Doprava

- Lučenec vznikol na križovatke starých strategických a obchodných ciest

- hlavnú os mesta tvorí cesta z juhu smerom na Rimavskú Sobotu s odbočkou na Zvolen a Modrý Kameň

- mesto je situované na križovatke hlavných cestných a železničných trás spájajúcich Bratislavu s Košicami a Waršavu s Budapešťou

- väzbou na Hatvan je mesto napojené na európsku diaľničnú sieť

-na území okresu sú hraničné priechody do Maďarska, a to v Šiatorskej Bukovinke cestný a vo Fiľakove železničný

- severne od Lučenca v Bolkovciach je letisko,vzdialené 5 km od mesta pre športové účely

- najbližšie letisko medzinárodného významu je v 150 km vzdialenej Budapešti

- Lučenec je od Banskej Bystrice vzdialený 80 km, od Bratislavy 257 km

- rozvoj dopravnej štruktúry v okrese Lučenec a v jeho okolí na slovenskej strane je orientovaný prioritne v smere západ – východ

- v budúcnosti sa predpokladá s vybudovaním rýchlostnej komunikácie v trase medzinárodného ťahu E571 (Brno - Trenčín - Zvolen -Rimavská Sobota - Košice)

Pozemné komunikácie

Železnice

- v okrese Lučenec sa nachádza železničná sieť, ktorá je napojená na južný železničný ťah Bratislava - Zvolen - Lučenec - Jesenské - Košice, s možnosťou napojenia do Maďarska (Fiľakovo – Salgótarján)

- v časovom horizonte 10 rokov sa uvažuje s elektrifikáciou tejto trate a zároveň sa predpokladá modernizácia v železničnej dopravet

- takto vytváraná dopravná os neobsluhuje juhovýchodnú časť okresu Veľký Krtíš

- dopravná infraštruktúra v okrese Lučenec je na priemernej úrovni s možnosťou budúceho dobudovania rýchlostnej cestnej komunikácie, ktorá by umožnila dopravné spojenie so systémom diaľnic Slovenska

- spomedzi okolitých okresných miest má Lučenec najlepšie dopravné spojenie so Zvolenom

- medzi nevýhody okresu Lučenec patrí letecká doprava, kedže v okrese sa nenachádzajú letiská pre verejnú medzinárodnú a nadregionálnu dopravu. Na území okresu sa nachádza jediné letisko len na športové účely. Najbližšie slovenské letisko s medzinárodným významom sa nachádza v Košiciach.

- najlepšie železničné spojenie má okres so Zvolenom s dĺžkou 54 km

- pre okres je charakteristické dobré železničné napojenie s Maďarskou republikou: železničný priechod Fiľakovo

- v okrese nie je možnosť vodného dopravného spojenia

Obyvateľstvo

- podľa počtu obyvateľov patrí okres Lučenec medzi stredne veľké okresy Slovenska

- má len o 6000 obyvateľov viac ako priemerne veľký okres

- hustota zaľudnenia je o niečo málo nižšia, ako celoslovenský priemer - okres Lučenec je pomerne rovnomerne osídlený

- percentuálny podiel obyvateľstva žijúceho v okresnom meste tvorí 39,7% obyvateľov

Vývoj počtu obyvateľov

- za posledných 150 rokov sa počet obyvateľov vynačuje miernym pravidelným nárastom

- výrazný nárast počtu obyvateľov zaznamenl okres Lučenec v roku 1921

- další nárast zaznamenáva okres v roku 1991 na 72 946 obyvateľov

- od tohto roku v okrese Lučenec sledujeme len veľmi mierny nárast obyvateľov

- táto situácia sa zmenila v roku 2000 a 2001, kedy sledujeme mierny pokles obyvateľov

- nepravidelný trend nevýrazných výkyvov v počte obyvateľov sledujeme aj v rokoch 2002 a 2003

Veková štruktúra obyvateľstva okresu Lučenec

- od roku 1996 v okrese Lučenec sledujeme mierny pokles obyvateľov v predproduktívnom veku (0-14 rokov)

- v roku 1996 tvorilo predproduktívne obyvateľstvo 14 766 osôb, táto hodnota postupne klesala na hodnotu 12 323 v roku 2003

- produktívne obyvateľstvo malo v skúmanom vývojovom období stúpajúcu tendenciu

- absolútny nárast obyvateľstva v produktívnom veku, bol z 43 640 (rok 1996) na 45 989 v roku 2003. Čo je spôsobené vekovou štruktúrov obyvateľstva - predproduktívne obyvateľstvo sa dostáva do produktívneho veku.

- poproduktívne obyvateľstvo zaznamenalo mierny nárast, čo súvisí s celoslovenskou tendenciou zvyšovania počtu obyvateľov v poproduktívnom veku

Veková štruktúra v roku 2003

- veková štruktúra obyvateľstva okresu Lučenec je približne rovnaká s celoslovenskou vekovou štruktúrou obyvateľstva

- odlišné hodnoty od celoslovenského priemeru vykazuje okres Bratislava II, ktorého percentuálny podiel predproduktívneho obyvateľstva je výrazne nižší

- okres Lučenec má teda väčší podiel obyvateľstva vo vekovej kategórii 0-14 ako Bratislava II

- okres Lučenec má nižší podiel ekonomicky aktívneho obyvateľstva v porovnaní s celoslovenskými hodnotami. Rozdiel tvorí 1 % produktívneho obyvateľstva

- naopak okres Lučenec má vyššie hodnoty ekonomicky aktívneho obyvateľstva ako Bratislava II.

Prirodzený pohyb obyvateľstva okresu Lučenec

Migračný pohyb obyvateľstva okresu Lučenec

Národnostnáštruktúra

- na všetkých sledovaných regionálnych úrovniach jednoznačne prevláda slovenská národnosť

- okres Lučenec má výrazne vyšší percentuálny podiel obyvateľstva maďarskej národnosti až 27,56% ako okres Bratislava II – 5,62% aj ako Slovenská republika 9,68%

- vysoký percentuálny podielu rómskej národnosti v okrese Lučenec v porovnaní so Slovenskom a s okresom Bratislava II. Zatiaľ čo v Bratislave II tento podiel tvorí 0,11%, v okrese Lučenec dosahuje hodnotu až 2,82% čo prevyšuje celoslovenský priemer. Táto skutočnosť môže vplývať na vyššiu nezamestnanosť v regióne.

Nezamestnanosť

Sprievodným znakom transformácie ekonomiky na Slovensku po r. 1990 bolo narastanie nezamestnanosti. Vývoj nezamestnanosti na Slovensku bol ovplyvnený nedostatočnou väzbou medzi školským systémom a trhom práce, nízkou mobilitou pracovnej sily, nevhodným pomerom medzi sociálnymi a pracovnými príjmami, nízkou tvorbou pracovných miest a nejasnými vlastníckymi vzťahmi najmä v bankrotujúcich podnikoch.

- nezamestnanosť v Banskobystrickom kraji je relatívne vysoká. Ku koncu roku 2004 predstavovala miera nezamestnanosti z disponibilného počtu evidovaných nezamestnaných až 19,5% čo je vyššia miera ako celoslovenská miera (13%).

- význačná je veľká heterogénnosť daného ukazovateľa v jednotlivých regiónoch SR

- najnižšie hodnoty nezamestnanosti zaznamenávajú okresy západného Slovenska - Bratislavský kraj, konkrétne okres Bratislava II vykazoval v roku 2004 – 2,9 % mieru nezamenstnanosti.

- najvyššie hodnoty zaznamenávajú okresy južného a východného Slovenska

- miera nezamestnanosti v roku 2004v okrese Lučenec dosiahla hodnotu 22,4%, čo je vysoko nad krajským a celoslovenským priemerom. Hodnoty v rozmedzí 20-30% patria medzi najvyššie na celom Slovensku a odzrkadľujú viacero problémov v stave pracovného trhu, ale aj problém v reštrukturalizácii odvetvovej štruktúry.

- nepriaznivým ukazovateľom okresu Lučenec je dlhodobá nezamestnanosť, počítaná ako podiel nezamestnaných nad 12 mesiacov z celkového počtu evidovaných nezamestnaných. Hodnota tohoto ukazovateľa je vysoko nad celoslovenskými hodnotami, dosiahla úroveň až 60,1 %. V porovnaní s okresom Bratislava II ide o hodnoty veľmi vysoké. Bratislava II vykazuje hodnoty dlhodobej nezamestnanosti len okolo 18%.

Zamestnanosť

- pre okres Bratislava II je charakteristický výrazne vyšší podiel regiónu na zamestnanosti Slovenskej republiky

- Lučenec sa podieľa na zamestnanosti Slovenska len na úrovni 1,1 %, čo možme klasifikovať ako nízky podiel oproti Bratislave II – 4,1 %

- na 100 obyvateľov pripadá v roku 2000 na SR 35,3 pracujúcich

- najvyššie hodnoty dosahuje okres Bratislava I 162 prac./ 100 obyv., Bratislava III, Bratislava II

- okresy Banskobystrického kraja vykazujú hodnoty od 26 po 31 pracujúcich na 100 obyvateľov

- najvyššiu intenzitu zamestnanosti z regiónu vykazuje okres Lučenec (29,42), najnižšiu okres Rimavská Sobota (25,66). V regióne je priemer 28 pracovníkov na 100 obyvateľov, v Banskobystrickom kraji 33,32, celoslovenský priemer je 35,30

Štruktúra zamestnanosti v primárnom, sekundárnom a terciárnom sektore

- v okrese Lučenec najväčší počet obyvateľov pracuje v terciérnom sektore (služby), podiel je tvorený 59,8 %, čo presahuje aj celoslovenský podiel

- druhým najzastúpenejším sektorom je sekundárny sektor (priemysel a stavebníctvo)podieľajúci sa 32 %

- najnižšie zastúpenie v okrese má primárny sektor (poľnohospodárstvo a lesníctvo), len 8,13 % .

Priemerná mzda v okrese Lučenec

- priemerná mesačná mzda zamestnancov v SR v r. 2003 bola 16 262 Sk, pričom najvyššie mesačné príjmy sú v okrese Bratislava II - 28 528 Sk

- najnižšie mesačné príjmy sú v okresoch južného a východného Slovenska

- priemerná mesačná mzda v Banskobystrickom kraji je 14 412 Sk

- všetky okresy Banskobystrického kraja majú nižší mesačný príjem ako je slovenský priemer

- priemerná mesačná mzda v okrese Lučenec dosahovala výrazne nižšiu hodnotu ako celoslovenský priemer, len 12 678 Sk.

Záver

Silné stránky:

- dostatok voľných pracovných síl s priaznivým podielom ekonomicky aktívneho obyvateľstva

- výhodná poloha pre rozvoj sídelnej štruktúry zdôraznená križovaním sa sídelných rozvojových osí v Lučenci a v Rimavskej Sobote v smere sever - juh a východ - západ, ako aj výhodná poloha pre osídlenie v Ipeľskej kotline

- výhodná prihraničná poloha- susedstvo s Maďarskou republikou

- vhodné podmienky pre rozvoj tranzitného aj pobytového turizmu na celom území v letnej aj v zimnej sezóne

- výhodná poloha z hľadiska napojenia na medzinárodnú dopravnú sieť

- hustota regionálnej cestnej a železničnej siete (okrem okresu Veľký Krtíš)

- existujúca sieť inštitúcií tretieho sektora

- existencia niekoľkých tradičných výrobcov a priemyselných výrobkov konkurencieschopných na náročných trhoch najmä v zahraničí

- rozvinutý priemysel stavebných látok, magnezitový, sklársky a potravinársky priemysel a dlhoročná tradícia pri ich výrobe

- výstavnícke a kongresové centrum na prezentáciu aktivít na medzinárodnej úrovni v Lučenci

Záver

Slabé stránky

- nepriaznivá veková (nízky podiel predproduktívneho obyvateľstva), vzdelanostná a sociálna štruktúra obyvateľstva (vysoký podiel evidovaných nezamestnaných so základným a učňovským vzdelaním)

- dlhodobo vysoká miera nezamestnanosti oproti priemeru SR

- vysoký podiel rómskeho obyvateľstva

- nižšia sociálna a životná úroveň v regióne, vysoká nezamestnanosť

- migrácia mladých ľudí do ekonomicky vyspelejších regiónov

- menej rozvinutá a technicky zanedbaná cestná a železničná sieť

- nedostatočné nadregionálne prepojenie v dopravnej infraštruktúre

- nízka produktivita práce a konkurencieschopnosť podnikov, nízka výkonnosť priemyselných podnikov vyplývajúca zo zastaranosti technológií

- nedostatok domáceho kapitálu, nepripravenosť okresov na vytváranie podmienok pre vstup zahraničných investícií

Možný potenciál okresu Lučenec

- dostatok voľných pracovných síl (napr. aj kvalifikovaných v poľnohospodárstve, lesohospodárstve, hutníctve, remeselníctve a pod.)

- možnosti širokej cezhraničnej spolupráce v oblasti práce, kultúry, turistiky, spoločenských kontaktov a pod.

- rozvoj cezhraničnej spolupráce v rámci euroregiónov

- dobrá dopravná poloha všetkými smermi, voči vyšším sídelným a hospodárskym centrám

- možnosť vybudovania cestného prepojenie v smere západ východ na úrovni rýchlostnej komunikácie v relatívne výhodných územných podmienkach

- obnovenie tradičného cezhraničného prepojenia

- blízkosť hraníc, čo môže podporiť prílev kapitálu, technológií a využitie pracovnej sily, možnosť cezhraničnej spolupráce

Záver

2005-07-07T16:48:46